Відкопані на черкаському Подолі — поблизу Замкового узвозу — людські рештки у майбутньому планують відправити на ДНК-експертизу. Таким чином містяни зможуть дізнатися, чи були серед них їхні родичі. Про це розповів археолог Михайло Сиволап. Сам дослідник каже: практично впевнений, що серед них є його прародичі, пише Суспільне.
Розкопки на черкаському Подолі тривають другий рік, зазначив керівник експедиції Дмитро Куштан. З його слів, з-під землі дослідники дістали чимало матеріалу, який стосується ранньої історії міста з кінця 14 по 18 століття:
“Це керамічний посуд, пічні кахлі, монети, знаряддя праці, прикраси. Ну і багато поховань, які належать до Свято-Троїцької церкви, яка була розташована трохи далі. Стара, дерев’яна, збудована в 1671 році. Цвинтар датується останньою чвертю 17-18 століття”.
Вивчати рештки почали влітку, додав Дмитро Куштан:
“Антрополог розказувала, що на деяких кістках видно, що люди працювали досить важко, бо суглоби досить сильно стерті”.
Археологічна експедиція тривала, допоки дозволяла погода.
Наступний етап – обробка та оцінка знайденого, розповів археолог Михайло Сиволап. Допомагають із цим студенти.
Студент четвертого курсу Василь Лук’яниця проходить практичні заняття з основ камеральних досліджень.
“Кожен фрагмент треба зашифрувати. Наносимо так званий польовий шрифт: назва експедиції, місце, номер квадрата, номер розкопу, щоб чітко знати, де це було знайдено”, – пояснив він.
Студенти працюють пером та чорнилами – так написи зберігаються довше. Перш ніж наносити шрифти на артефакти, зазначила Єлизавета Люта, довго тренувалися на папері:
“Коли це було вперше, то було страшно зробити щось не так, а зараз я вже звикла”.
![](https://vikka.s3.eu-central-1.amazonaws.com/wp-content/uploads/2023/11/30135131/b693e0ecdbc5f680.jpg)
Паралельно всі знахідки вносять до державного фонду експонатів, розповів археолог Михайло Сиволап:
“Після цього почнеться другий етап роботи – кабінетний, коли буде робитися реконструкція цих речей, їх опис, малювання, фотографування, складання звіту”.
Якщо з керамікою роботи ще тривають, то із людськими рештками – вже завершені. Всього за час експедиції розкопали 169 скелетів, додав Михайло Сиволап. Їх дослідили антропологи, кожен кістяк помили і поклали в окрему коробку:
“Із десяти-двадцяти скелетів, які найкраще збереглися і мають найкраще збережений лицьовий скелет, можна буде зробити реконструкцію облич. Звичайно, це процес дорогий, в Україні таке не робиться. Через те ми займемося цим після війни. Тоді будемо шукати меценатів”.
![](https://vikka.s3.eu-central-1.amazonaws.com/wp-content/uploads/2023/11/30135212/61d38b454b823e93.jpg)
Решту скелетів, зазначив Михайло Сиволап, хочуть перепоховати за християнським звичаєм. Для цього дослідники вже звернулися до духовенства та міської влади. Але перш ніж повернути їх знову у землю, в кожного візьмуть зразок ДНК.
“Таким чином жителі Черкас змогли б серед цих скелетів знайти своїх безпосередніх родичів. Принаймні, мої родичі, я це точно знаю, там можуть бути”, – додав дослідник.